Mi a válasz ezekre a kérdésekre?
én sajnos nem értek a fizikához megpróbáltam valahogy kikövetkeztetni de nem megy.:/
ha van valakinek egy kis ideje és energiája az kérem segítsen. a kérdések:
1.Hogyan ellenőrizhetjük, hogy vonalzónk egyenes-e?
2.A Napból kiinduló fénysugarak 8 perc alatt jutnak a Földre.Milyen távol van a Föld a Naptól?
3.Nappal a szobában akkor is világs van ha nem világít lámpa és nem süt be a Nap miért?
4.Magyarázd el!Mi az oka a holdfogyatkozásnak?
5.Magyarázd el!Mi az oka a napfogyatkozásnak?
6.Magyarázd meg a telihold, a félhold és az újhold jelenséget!
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz2.png)
![*](http://static.gyakorikerdesek.hu/p/vsz0.png)
1. úgy tartod, hogy az mondjuk 16x3cm a vonalzód éa 3mm vastag és úgy tartod, hogy egy 3mmX3cm-es "téglalapot" láss amgad előtt. Ha ez a téglalap eltakarja a vonalzó többi részét, akkor egyenes. ez a fényterjedés egyenes irányán alapul.
2. Ha 8 perc alatt érnek ide a fénysugarak, akkor
t=8min=8*60s= 480S
v= 227 000 km/s
akkor s=v*t = 108 960 000 km
3. Ha a Nap fénye nem is süt be az ablakon, a környezetre fénysugarak érkeznek és azok mindig valamennyire visszaverik a fényt. Emiatt van mindig világos a szobában napppal.... remélem ezt érted, nem tudom jobban elmagyarázni...
4. A holdfogyatkozás csillagászati jelenség, amelynek során a Hold részben vagy egészen a Föld árnyékába kerül. Akkor jön létre, ha a Föld a Nap és a Hold közé kerül, és a Föld árnyéka vagy félárnyéka a Holdra vetődik.
A teljes holdfogyatkozás során a Hold teljesen a Föld árnyékába kerül. Ilyenkor azonban mégsem sötétedik el teljesen a holdkorong, hanem fénye narancsvörösre változik amiatt, hogy a földi légkörön szóródó fény halvány derengést teremt a teljes sötétség helyett.
Részleges holdfogyatkozásról beszélünk, ha a Hold csak részben lép be a Föld árnyékának belső részébe az umbrába. Ilyenkor a Föld szürke árnyékot vet a Hold felszínének egy részére.
A külső árnyék (vagy penumbra) az rész ahol a Föld a Nap fényének csak egy részét takarja ki. A teljes penumbrális fogyatkozás esetén a Hold a penumbrán úgy halad át, hogy a teljes felülete bekerül ebbe a félárnyékos részbe, de nem lép be az umbrába.
A részleges penumbrális fogyatkozás az, amikor a Hold csak az árnyék külső részébe lép be, ám a felszínét ekkor sem takarja el teljesen a penumbra. Ez a jelenség nem túl látványos, hisz alig változik a Hold fénye, néhány esetben a visszavert fény kissé sárgás színt kapott a megfigyelések szerint.
5. A napfogyatkozás csillagászati jelenség, amelynek során a Hold a megfigyelő számára részben vagy egészen eltakarja a Napot.
Napfogyatkozás akkor jön létre, amikor a Hold pontosan a Föld és a Nap közé kerül, azaz újholdkor. De nem minden újholdkor, hanem csak akkor, ha a Föld körüli pálya leszálló, vagy felszálló csomópontjában van éppen újholdkor a Hold. (A holdpálya nagyjából 5°-os szöget zár be az ekliptikával, azaz a Hold hol kissé a Földet a Nappal összekötő képzeletbeli vonal felett, hol pedig alatta van. Amikor a vonal közelébe kerül – ezek a fel- ill. leszálló csomópontok –, akkor figyelhető meg a napfogyatkozás.) A Hold átmérője 400-szor kisebb a Napénál, ám 400-szor közelebb is van, ez okozza, hogy a Nap és a Hold látszólagos átmérője közel azonos, így amikor megfelelő helyzetbe kerülnek az égitestek, akkor a Hold teljesen képes eltakarni a Napot.
A 4 és 5 az wikipédia... egyébként meg tőlem jött
remélem segítettem 13/l
Kapcsolódó kérdések:
Minden jog fenntartva © 2024, www.gyakorikerdesek.hu
GYIK | Szabályzat | Jogi nyilatkozat | Adatvédelem | Cookie beállítások | WebMinute Kft. | Facebook | Kapcsolat: info(kukac)gyakorikerdesek.hu
Ha kifogással szeretne élni valamely tartalommal kapcsolatban, kérjük jelezze e-mailes elérhetőségünkön!